![](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/uploads/2023/08/trabyggande_kallt_klimat.jpg)
Wasastationen i Antarktis under snöstorm.
Artikelförfattare: Dan Haugum, LTU/LiU och Lennart Elfgren, LTU
Hur klarar dagens träbyggnader framtida klimatförändringar? Vad händer när vi minskar uppvärmningen i delar av en byggnad på grund av exempelvis energibesparing? Några svar på dessa frågor ges av en studie av den svenska forskningsstationen Wasa i Antarktis.
Framtiden kommer troligen att bjuda på ett tuffare klimat i form av kraftigare vindar, kraftigare nederbörd och större temperaturvariationer. Trä är historiskt ett av våra vanligaste byggmaterial och ur klimatsynpunkt framhålls det som framtidens byggmaterial. Trä ersätter i många fall konstruktionsdelar som tidigare gjordes av andra material. Historiskt har det i en del fall visat sig att förändrad byggteknik har gett oväntade och negativa effekter efter flera år.
För att blicka in i framtiden kan vi undersöka byggnader som redan idag är utsatta för extremt väder. På så sätt kan vi förhoppningsvis förutse kommande problem och hitta metoder att förebygga och undvika dem. Här redovisas några erfarenheter av svensk träbyggnadsteknik från Antarktis.
Expedition till Antarktis 1988-1989
Några dagar före nyår 1988 närmar sig Sveriges hittills största polarexpedition den Antarktiska kusten. Lastfartyget Stena Arctica lämnade en dryg månad tidigare Göteborg under pompa och ståt. Via Sydamerika lade fartyget till vid iskanten några dagar innan nyårsafton. Målet var att bygga en svensk forskningsstation på berget Basen i Dronning Maud land, se figur 1 och figur 2. Berget sticker upp ur inlandsisen cirka 110 km från kusten. Det innebar att allt material måste köras på bandvagn en sträcka på 160 km för att undvika alla glaciärsprickor för att nå fram till byggplatsen. Första lasten med material anlände till byggplatsen på nyårsafton 1988. Knappt tre veckor senare, den 17 januari 1989, stod stationen klar. Byggnaden som döptes till Wasa skulle under cirka två månader varje år fungera som en sommarstation för forskare. Resten av året står byggnaden ouppvärmd.
Läs hela artikeln i Bygg & teknik 4/2023.
Teckna en prenumeration HÄR
Dela på:![Dela denna artikel på FB Facebook](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/plugins/social-media-feather/synved-social/image/social/regular/48x48/facebook.png)
![Dela denna artikel på Twitter twitter](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/plugins/social-media-feather/synved-social/image/social/regular/48x48/twitter.png)
![Dela denna artikel på Reddit reddit](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/plugins/social-media-feather/synved-social/image/social/regular/48x48/reddit.png)
![Dela denna artikel på Pinterest pinterest](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/plugins/social-media-feather/synved-social/image/social/regular/48x48/pinterest.png)
![Dela denna artikel på Linkedin linkedin](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/plugins/social-media-feather/synved-social/image/social/regular/48x48/linkedin.png)
![Dela denna artikel på Tumblr tumblr](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/plugins/social-media-feather/synved-social/image/social/regular/48x48/tumblr.png)
![Dela denna artikel per epost mail](https://byggteknikforlaget.se/wp-content/plugins/social-media-feather/synved-social/image/social/regular/48x48/mail.png)